Berchez+Daniela

http://profadefizica.wikispaces.com/

cauza: hazardul efectul: omul, hazardul, stiinţă şi tehnologie

=Tema: TIMPUL=

Definirea **timpului** este una dintre cele mai dificile sarcini, nu numai din punct de vedere filozofic sau psihologic, dar şi fizic. Timpul este una dintre dimensiunile din [|Univers], diferită de dimensiunile [|spaţiale] prin aceea că el ordonează evenimentele într-o succesiune ireversibilă. Timpul e o [|noţiune primară] (care nu se defineşte,ci se percepe prin [|simţuri]; vezi mai jos timpul în fizică) şi [|corelată] cu cea de [|eveniment]. Dintotdeauna timpul a fost un subiect important al filozofiei, artei, poeziei şi ştiinţei. Există multe divergenţe în legatură cu însemnătatea lui, din acest motiv este dificil de oferit o definiţie a timpului care să nu ducă la controvese. Multe domenii folosesc o definiţie operativă în care unităţile timpului sunt definite. Academicienii au o opinie diferită în ceea ce priveşte posibilitatea timpului de a fi măsurat sau incadrat într-un sistem de măsurare. Dicţionarul Oxford defineşte timpul ca fiind "procesul indefinit şi continuu al existenţei evenimentelor în trecut, prezent şi viitor, privit ca o unitate". O altă definiţie de dicţionar standard este "Un continuum nonspaţial linear în care evenimentele apar într-o ordine aparent ireversibilă". Măsurarea timpului a ocupat de asemenea savanţi şi tehnicieni, şi a fost o primă motivaţie in astronomie. Timpul este de asemenea o problemă de o mare importanţă socială, având valoare economică ("timpul înseamna bani"), precum şi o valoare personală datorită timpului limitat din fiecare zi şi din vieţile noastre. Unităţile timpului au fost făcute prin acord pentru a cuantifica durata evenimentelor şi intervalele dintre ele. Evenimentele care se produc regulat şi obiectele cu mişcare aparent periodică au servit dintotdeauna ca standard pentru unităţile timpului. Exemple sunt aparenta mişcare a soarelui pe cer si fazele lunii.

__//FILOZOFIE://__ Vorbind despre o sageata a timpului, oamenii de stiinta si filosofii, preocupati de aceasta problema, au reliefat cu deosebire caracterul de ireversibilitate al timpului, demonstrabil cu diverse argumente. Cel mai general aspect al unidimensionalitatii este cel al trecerii de la trecut prin prezent spre viitor ; in cadrul unidimensionalitatii se poate discuta si sensul unic al curgerii timpului, deci imposibilitatea realizarii drumului invers. Argumentul principal il constituie in acest caz lanturile cauzale, imposibilitatea aparitiei efectului inaintea cauzei si, de cele mai multe ori, nota de succesiune in relatiile cauzale, efectul continuand sa existe si sa actioneze dupa incetarea actiunii cauzei, dar ca rezultat evident al actiunii acesteia.

//__FIZICĂ:__// Timpul este una dintre puţinele [|mărimi fizice] fundamentale (şapte în [|Sistemul Internaţional]), care conform cunoştinţelor actuale nu se pot defini prin intermediul altor mărimi, la fel ca de exemplu [|lungimea] şi [|masa]. Durata de timp scursă între două evenimente poate fi definită pe baza unei mişcări uniforme (de exemplu deplasarea [|luminii] între două oglinzi paralele, rotirea [|Pământului]), sau şi pe baza unui fenomen repetitiv (cum ar fi oscilaţia unui [|pendul gravitaţional], a unui [|pendul elastic], a unui [|circuit LC], etc.). Prin această metodă se poate defini doar timpul pentru punctul din spaţiu în care este plasat instrumentul de măsură ([|ceasul]). Pentru alte puncte din spaţiu este necesar să se stabilească mai întâi noţiunea de "simultaneitate la distanţă" — un criteriu după care să se poată declara dacă două evenimente ce au loc în puncte diferite din spaţiu sunt simultane sau nu.

Timpul în mecanica clasică
În [|mecanica clasică] se consideră „de la sine înţeles” că simultaneitatea a două evenimente este o proprietate independentă de observator şi că ordinea cronologică şi duratele fenomenelor sunt independente de observator sau experimentator. În acest fel, mulţimea momentelor de timp este izomorfă cu mulţimea punctelor de pe o dreaptă: Timpul în mecanica clasică este omogen (se scurge permanent la fel de repede), nu este influenţat de obiectele sau fenomenele ce au loc, şi este independent de [|spaţiu].
 * fiecărui eveniment îi corespunde un punct unic de pe axa timpului,
 * pentru a asocia un număr fiecărui moment de timp este necesar să fixăm o origine a timpului (un moment pe care să-l notăm convenţional cu "0") şi să măsurăm durata dintre momentul respectiv şi momentul "0".

Timpul în mecanica relativistă
În [|teoria relativităţii], simultaneitatea, duratele şi ordinea cronologică a evenimentelor depind de observator. [|Transformările Lorentz] stabilesc (în [|teoria relativităţii restrânse]) relaţia dintre duratele fenomenelor aşa cum sunt percepute de observatori diferiţi, în funcţie de viteza cu care se deplasează aceştia faţă de fenomenele studiate. Ca urmare, timpul nu mai există independent de observator. În schimb, se poate construi un model matematic de spaţiu cvadridimensional, numit "[|spaţiu-timp]", astfel că fiecărui eveniment i se poate asocia un punct din spaţiu-timp. Pentru un observator dat, fiecare punct din spaţiu-timp este văzut ca un punct având o anumită poziţie în spaţiu faţă de [|sistemul de referinţă] al observatorului şi un anumit moment în timpul observatorului. În teoria relativităţii restrânse, spaţiu-timpul este modelat ca [|spaţiu Minkowski]. Noţiunea absolută (independentă de observator) de ordine cronologică se păstrează doar în anumite limite. Anume, fiecărui eveniment (fiecărui punct din spaţiu-timp) i se pot asocia: Conurile de lumină trecut şi viitor ale unui punct din spaţiu-timp sunt independente de observator. Punctele din conul de lumină viitor apar oricărui observator ca fiind ulterioare (în timp) evenimentului considerat. Punctele din conul de lumină trecut apar oricărui observator ca fiind anterioare evenimentului considerat. Orice punct aflat în afara conului viitor şi a conului trecut apare faţă de unii observatori ca fiind anterior evenimentului considerat, faţă de alţii ca fiind ulterior evenimentului şi iarăşi faţă de alţii ca fiind simultan cu evenimentul considerat. Deoarece viteza luminii în vid este cea mai mare viteză de deplasare a unei acţiuni, rezultă că evenimentele din afara conurilor de lumină ale unui eveniment nu pot influenţa (cauzal) şi nu pot fi influenţate de acel eveniment. În teoria relativităţii generalizate, forma spaţiu-timpului este influenţată de prezenţa materiei; ca urmare spaţiu-timpul nu este o simplă „scenă” în care se desfăşoară fenomenele fizice, ci este influenţat de acestea.
 * un [|con de lumină] viitor, constituit din punctele aflate la distanţă (în spaţiu) mai mică sau egală cu timpul scurs de la evenimentul considerat la acel punct înmulţit cu [|viteza luminii în vid]; cu alte cuvinte, mulţimea de puncte în care poate ajunge lumina emisă în punctul din spaţiu-timp corespunzător evenimentului sau mai târziu;
 * precum şi un [|con de lumină] trecut, constituit din punctele aflate la distanţă mai mică sau egală cu timpul scurs de la ele la evenimentul considerat înmulţit cu viteza luminii în vid.

Există cel puţin trei lucruri care definesc un sens al curgerii timpului. Sensul termodinamic şi sensul psihologic sunt probabil îndreptate în acelaşi sens deoarece memorarea unei informaţii în memoria unui [|calculator], şi probabil şi în memoria umană, este un proces în cursul căruia entropia creşte. [|Timp de înjumătăţire (radioactivitate)] este timpul necesar unui [|izotop] al unui [|element] oarecare să îşi înjumătăţească numărul de atomi, ca urmare a radioactivităţii sale. Este o noţiune utilizată în [|chimia] şi [|fizica nucleară].
 * //sensul termodinamic//, sensul în care creşte [|entropia]
 * //sensul psihologic//, determinat de faptul că ne amintim trecutul şi nu ne amintim viitorul
 * //sensul cosmologic//, cel în care [|Universul] este în expansiune

//__ASTRONOMIE:__// În [|astronomie] există câteva noţiuni de „//timp//”, numite colectiv //timp astronomic//. Aceşti „timpi” sunt definiţi ca [|unghiuri] între repere de pe [|Pământ] şi repere legate de alte [|corpuri cereşti]. Ei sunt echivalenţi cu timpul (fizic) doar în măsura în care viteza de rotatie a Pământului poate fi considerată constantă. Există:
 * [|timpul sideral], definit ca [|unghiul orar] al [|punctului vernal]. Este dependent de [|longitudinea] observatorului considerat
 * [|timpul solar] adevărat, definit ca unghiul orar al Soarelui. Este dependent de observatorul considerat şi curge neuniform în timpul anului (vezi [|ecuaţia timpului]).
 * timpul solar mijlociu, definit pe baza timpului solar adevărat dar mediind variaţiile din cursul anului
 * timpul civil, definit ca timpul solar mediu minus 12 ore (pentru ca ziua să înceapă la miezul nopţii, nu la amiază)
 * [|timpul universal], definit ca timpul civil al Observatorului din Greenwitch.

//__ISTORIE:__// [|Calendarul] solar stabilește durata unei zile, a celor patru anotimpuri, solstițiile și echinocțiile în raport cu traiectoria aparentă a Soarelui pe bolta cerească. Exemple de calendare solare:
 * //[|Calendarul egiptean]//
 * //[|Calendarul coptic]//
 * //[|Calendarul zoroastric]//
 * //[|Calendarul maia]//
 * //[|Calendarul aztec]// ([|Tenochtitlán])
 * //[|Calendarul iulian]//
 * //[|Calendarul gregorian]//
 * //[|Calendarul francez]//, instaurat în timpul [|Revoluției Franceze] ([|24 august] [|1795])

//__RELIGIE ŞI MITOLOGIE:__// Roata Timpului (The Wheel of Time) este o serie de cărți fantasy scrise de autorul american James Oliver Rigney Jr. (sub pseudonimul de Robert Jordan). Inițial și-a propus ca seria să conțină 6 cărți, aceasta constând în acest din 11 cărți publicate și o carte ce va începe să apară în toamnă (noiembrie 2009), primul volum și în anii următori (noiembrie 2010 și noiembrie 2011), acestea fiind separate în trei volume la rândul lui. Seria, remarcabilă prin mărimea ei, este inspirată din elementele mitologice cât și legendare din Europa și Asia, printre acestea se numără și natura ciclică a timpului găsită și în Hinduism și Budism cât și conceptele balansului, dualității și respectului pentru natură găsit în Daoism. Seria a fost parțial inspirată și din ‘Război și Pace’ a lui Lev Tolstoi. Cărțile de la 8 la 11 au ajuns #1 în topul ‘New York Times bestseller list’, iar până în 12 august 2008, din serie au fost vândute 44 de milioane de copii pe tot globul, de asemenea au fost create un joc pe calculator, un joc de rol (role-playing game) și un album audio. Drepturile pentru difuzare televizată și pentru film au fost vândute de mai multe ori, cel mai recent au fost cumpărate de ‘Universal Studios’

//__BIOLOGIE:__//

Creierul uman apreciază timpul pe baza unui întreg sistem incluzând cortexul cerebral, cerebelul şi ganglionii bazali. Nucleii suprachiasmatici sunt responsabili de ritmul circadian, în timp ce alte grupări celulare menţin ritmul ultradian (de durata mai mică decât ritmul circadian). Medicamentele psihoactive pot modifica aprecierea timpului. Respectiv stimulentele pot duce la supraestimarea intervalelor temporale iar deprimantele au efect opus, datorită activităţii neurotransmiţătorilor: dapomina şi adrenalina. Cronometria mentală se referă la utilizarea timpului de răspuns în sarcinile perceptuale – motorii pentru a evalua conţinutul, durata şi secvenţa temporală a operaţiunilor cognitive. Aprecierea timpului poate fi modificată de iluziile temporale (cum este efectul Kappa), vârstă, hipnoză şi deplasarea cu viteza luminii, precum şi la persoanele care suferă de afecţiuni neurologice cum este boala Parkinson şi tulburarea de deficit de atenţie (ADHD). Pe măsură ce oamenii înaintează în vârstă timpul pare să treacă mai repede. Conform cu Stephen Hawking modul de apreciere a duratei timpului este o funcţie a vârstei, conformă cu raportul unitate de timp / timp trăit. De exemplu pentru o persoană în vârstă de 6 ani o zi este 1/2.192 din viaţa sa, în timp ce pentru cineva în vârstă de 27 de ani o zi este 1/10.000 din viaţa sa. Astfel o zi pare mult mai lungă pentru un copil comparativ cu un adult, chiar dacă unitatea de măsură pentru timp este aceeaşi.
 * Cronobiologia** (din greacă //chrono//-timp) este acea parte a biologiei, ce se ocupă cu observarea şi studierea fenomenelor periodice în cadrul organismelor vii. În grupa acestor fenomene ciclice sunt incluse şi [|bioritmurile] (lunare sau solare). De altfel, biocronologia este ştiinţa bioritmurilor . Cronobiologie este strâns legată de aşa ramuri ale biologiei, precum endocrinologia, biochimia, genetica, etologia şi psihiatria umană.

//__PSIHOLOGIE:__// Creierul uman apreciază timpul pe baza unui întreg sistem incluzând cortexul cerebral, cerebelul şi ganglionii bazali. Nucleii suprachiasmatici sunt responsabili de ritmul circadian, în timp ce alte grupări celulare menţin ritmul ultradian (de durata mai mică decât ritmul circadian). Medicamentele psihoactive pot modifica aprecierea timpului. Respectiv stimulentele pot duce la supraestimarea intervalelor temporale iar deprimantele au efect opus, datorită activităţii neurotransmiţătorilor: dapomina şi adrenalina. Cronometria mentală se referă la utilizarea timpului de răspuns în sarcinile perceptuale – motorii pentru a evalua conţinutul, durata şi secvenţa temporală a operaţiunilor cognitive. Aprecierea timpului poate fi modificată de iluziile temporale (cum este efectul Kappa), vârstă, hipnoză şi deplasarea cu viteza luminii, precum şi la persoanele care suferă de afecţiuni neurologice cum este boala Parkinson şi tulburarea de deficit de atenţie (ADHD). Pe măsură ce oamenii înaintează în vârstă timpul pare să treacă mai repede. Conform cu Stephen Hawking modul de apreciere a duratei timpului este o funcţie a vârstă.

__//GEOGRAFIE://__

Un **fus orar** este o zonă pe [|Pământ] în care este legal în vigoare aceeaşi oră (acelaşi [|timp]). Timpul aflat legal în vigoare într-un anumit loc este numit **timp legal**, **oră legală**, **oră oficială** sau, uneori, //timp standard// sau //oră locală//.ei, conformă cu raportul unitate de timp / timp trăit.

//__EDUCAŢIE__ __MUZICALĂ:__//

Muzica are şi ea pulsul ei,se numeşte bătaie(timp muzical). Unele note sunt cântate doar într-un timp,altele în doi timpi,iar altele în trei sau mai mulţi timpi.

//__EDUCAŢIE PLASTICĂ ŞI VIZUALĂ:__//



media type="youtube" key="shQeIF_Wdv4" height="405" width="500"